Nemački kancelar Olaf Šolc pozvao je danas u Tirani na što je moguće brži prijem šest država Zapadnog Balkana u Evropsku uniju.“Za mene je potpuno jasno da je 20 godina nakon što je tim zemljama obećano članstvo, uskoro i vreme da se to desi“, rekao je Šolc u uvodnom obraćanju na samitu Berlinskog procesa u Tirani.
Šolc je kazao da je Berlinski proces forum za saradnju koja je potrebna više nego ikada.
Ruski rat protiv Ukrajine, ukazao je, istakao je ponovo zašto je bitno govoriti ujedinjenim evropskim glasom i sarađivati.
„Dok sedimo ovde, nedaleko je teška situacija zbog agresije Hamasa na Izrael, ali i nekoliko kriza ovde u regionu podvlači hitnu potrebu da se sarađuje i prevaziđe antagonizam. Nedavna eskalacija na severu Kosova je dokazala koliko je to bitno, moramo da se vratimo primeni dogovora postignutim tokom dijaloga“, rekao je Šolc.
Dodao je da je to što se ove godine samit prvi put održava van EU „jak signal“.
„Trebalo bi da iskoristimo ovu priliku da se fokusiramo na cilj na koji sve zemlje Zapadnog Balkana dele – integraciju regiona i dalji progres“, rekao je Šolc.
Samit Berlinskog procesa počeo je danas u Tirani radnom sesijom „Integracija regiona u jedinstveno tržište i poboljšanje konvergencije sa EU“ koja je u toku.
Uslediće radna sesija pod nazivom „Podrška zelenoj i digitalnoj tranziciji na Zapadnom Balkanu: Izazovi i prilike za investiranje i rast“.
Obe radne sesije zatvorena su za javnost.
Tokom samita koji se održava u Piramidi u centru Tirane okolne ulice su zatvorene, pristup civilnim vozilima lokaciji je zabranjen, a pojačano je prisustvo pripadnika snaga bezbednosti.
Kako je rečeno Beti u organizacionom timu, akreditovano je više od 400 medijskih ekipa iz cele Evrope.
Srbiju na samitu predstavlja premijerka Ana Brnabić.
Berlinski proces je format godišnjih sastanaka koji je nemačka vlada, u vreme kancelarke Angele Merkel, inicirala 2014. godine kada je u Berlinu održana Konferencija o Zapadnom Balkanu.
Posle tog samita u Berlinu, domaćini su bili 2015. godine Beč, 2016. Pariz, 2017. Trst, 2018. London, 2019. Poznanj, 2020. Sofija i 2022. Berlin.
Cilj procesa je da ubrza saradnju sa šest zemalja Zapadnog Balkana i integraciju tog regiona u EU. Inicijativa se uglavnom fokusira na rešavanje bilateralnih i internih problema u regionu i unapređenje privredne saradnje koja bi bila temelj održivog razvoja regiona.
Na prethodnom samitu u Berlinu potpisna su tri sporazuma o mobilnosti u okviru Akcionog plana za zajedničko regionalno tržište: o slobodi kretanja s ličnom kartom, o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija i o priznanju profesionalnih kvalifikacija doktora medicine, stomatologa i arhitekata.
(Beta)
Pratite Krstaricu na www.krstarica.com