Na današnji dan 14. aprila 1930. pesnik Vladimir Vladimirovič Majakovski, jedan od utemeljivača ruskog futurizma, autor lirskih poema „Oblak u pantalonama“ i „Flauta kičma“, izvršio je samoubistvo u Moskvi.
1629 – Rođen je holandski matematičar i astronom Kristijan Hajgens (Christian Huygens). Otkrio je prsten oko Saturna i konstruisao časovnik s klatnom.
1759 – U Londonu je umro nemački kompozitor Georg Fridrih Hendl (Friedrich Handel). Njegov veliki opus sadrži opere, oratorijume i veliki broj kompozicija za orkestar, a najpoznatiji su oratorijumi „Mesija“, „Izrael u Egiptu“ i „Saul“.
1849 – Na inicijativu revolucionarnog lidera Lajoša Košuta, (Lajos Kosuth) Mađarska je proglasila nezavisnost od Austrije.
1865 – Predsednik SAD Abraham Linkoln (Lincoln) smrtno je ranjen u atentatu nekoliko dana po završetku gradjanskog rata. Na njega je u loži vašingtonskog pozorišta pucao Džon But (John Booth). Linkoln je umro dan kasnije, a novi predsednik postao je Endrju Džonson (Andrew Johnson).
1883 – Rođen je pisac Sima Pandurović, jedan od osnivača srpske moderne.
1900 – Predsednik Francuske Emil Lube (Loubet) otvorio je u Parizu Medjunarodnu izložbu koja je, na 315 hektara, bila najveća te vrste u istoriji Evrope.
1904 – Rođen je engleski pozorišni i filmski glumac Ser Džon Gilgud (John Gielgud). Slavu je stekao ulogama Šekspirovih junaka, a filmsku nagradu Oskar dobio je 1981, za ulogu u filmu „Artur“.
1907 – Rođen je Fransoa Divalije (Francois Duvalier) koji je, uz nadimak „Papa Dok“, bio predsednik-diktator Haitija od 1957. do smrti 1971.
1914 – Umro je američki filozof i logičar Čarls Sanders Pirs (Charles Sanders Peirce), osnivač pragmatizma, pravca koji je kasnije razvio Vilijam Džejms (William James).
1917 – Umro je poljski lekar Ludovik Lazar Zamenhof (Lazarus Ludwig), izumitelj esperanta, kombinacije niza svetskih jezika. Pod pseudonimom Dr Esperanto izdao je 1887. godine udžbenik novostvorenog jezika „Lingvo Internacia“.
1931 – U Španiji je proglašena republika, posle abdikacije i bekstva kralja Alfonsa III u inostranstvo. Republiku je 1939, posle trogodišnjeg građanskog rata, ukinuo general Francisko Franko.
1945 – Savezničke trupe su uhapsile nemačkog diplomatu i političara Franca fon Papena (Franz) i izručile ga sudu za ratne zločine u Drugom svetskom ratu, u Nirnbergu. Oslobođen krivice, u Nemačkoj je kasnije osuđen na osam godina zatvora, ali je pušten već 1949.
1969 – Umro je književni istoričar Petar Kolendić, profesor Beogradskog univerziteta i član Srpske akademije nauka i umetnosti, poznat po studijama i raspravama o staroj dubrovačkoj i dalmatinskoj književnosti.
1975 – U Sikimu (severoistočna Indija) je ukinuta monarhija i proglašena republika. Sikim je postao 22. država Indijske Unije.
1986. – Umrla je francuska književnica Simon de Bovoar (Simone de Bovoar), životna saputnica Žan Pol Sartra (Jean Paul Sartre). Njena knjiga „Drugi pol“ bila je inspiracija feminističkog pokreta.
1988 – Avganistan i Pakistan su u Ženevi potpisali sporazum o Avganistanu, a SSSR i SAD dali izjave o nemešanju. Sporazumom su predviđeni povratak avganistanskih izbeglica iz Pakistana i povlačenje sovjetskih trupa iz Avganistana.
1994 – Dva američka borbena aviona F-15 greškom su, iznad severnog Iraka, oborila dva američka helikoptera, usmrtivši svih 26 ljudi u njima.
1995 – Svetska zdravstvena organizacija saopštila je da je za oko milion ljudi u bivšoj Jugoslaviji potrebna medicinska pomoć zbog psiholoških trauma izazvanih ratom.
1999 – Najmanje 75 ljudi je poginulo, a 25 je teško ranjeno u Metohiji u dve izbegličke kolone koje su raketirali avioni NATO.
1999 – Pakistan je izvršio probu balističke rakete dometa 2.000 kilometara, sposobnu da nosi nuklearne projektile.
2000 – Mitingom u centru Beograda, pod geslom „Stop teroru – za demokratske izbore“, opozicija je počela koordiniranu akciju za demokratske promene u zemlji.
2003 – U blizini Bagdada američke specijalne snage uhapsile su bivšeg lidera palestinskog gerilskog pokreta Abu Abasa (Abbas), optuženg da je organizovao otmicu italijanskog putničkog broda „Akile Lauro“ 1985. godine i za ubistvo Amerikanca jevrejskog porekla Leona Klinghofera (Klinghoffer) koji je bačen u Sredozemno more.
2006 – Umro je Beri (Berry) Nelson, glumac koji je prvi tumačio lik čuvenog britanskog agenta 007 Džejmsa Bonda u TV adaptaciji „Kazino Rojala“ 1954. godine.
2009 – Iz SAD je za Nemačku deportovan Džon Demjanjuk, bivši čuvar u nacističkom logoru smrti u Poljskoj, osumnjičen za ubistvo 29.000 Jevreja tokom Drugog svetskog rata.
2010 – U jakom zemljotresu u Kini, magnitude 7,1 stepen Rihterove skale, poginulo je 2.183 osoba, povredjeno 12.135, a 84 su nestale.
2010 – Hrvatski predsednik Ivo Josipović prilikom zvanične posete Bosni i Hercegovini, izvinio za učešće Hrvatske u politici koja je devedesetih godina prošlog veka pokušavala da podeli BiH i pozvao ceo region na saradnju.
2014 – Islamistička organizacija Boko Haram („Zapadno obrazovanje je grešno“) otela je više od 200 devojčica iz jedne škole u gradu Čibok (Nigerija).
2018 – Sjedinjene Američke Države, Velika Britanija i Francuska združeno su izvele vazdušne udare 105 projektila na ciljeve u Siriji, a u Damsku je dejstvovala prvotivvazdušna odbrana. Savet bezbednosti UN nije usvojio ruski predlog rezolucije koja bi osudila ove napade.
2022 – Ukrajinski parlament je usvojio rezoluciju kojom se akcije ruske vojske u toj zemlji označavaju kao genocid i pozvao druge države da učine isto.
(Beta)
Pratite Krstaricu na www.krstarica.com